![[ title]](http://www.turistickelisty.sportovnilisty.cz/img/_antialias__antialias_88d6ee65-6047-4a62-b356-98bbabb1e606_a8e83e230713e204b43a5d2bf806c281_65b908e470b9479c8cfefabdbc2d64ec.jpg)
Most je přes 35 metrů dlouhý, 3 metry široký, jeho válcovité pilíře jsou 4 metry vysoké, gotické hrotité oblouky mají světlost tři metry. Most je 8 metrů vysoký. Krajní mostní pilíř má půdorys obdélníkový, ostatní pilíře pak půdorysy kruhové, což je u mostů ze 14. století zvláštnost, nikde jinde se v Čechách ani na Moravě nevyskytující.
![](/repository/images/obrazky/foto5/velhartice_most.jpg)
Lomené gotické mostní oblouky jsme našli na jihomoravském příjezdním mostě k Bítovu (ovšem novogotický z doby 19. století), dále pak také ve dvou případech na zemském moravském hradu Pernštejně. Ve francouzském Cahorsu třívěžový most Valentré nad řekou Lot má šest lomených kleneb - podobně jako některé staré mosty turecké, například v Milas nebo Seriku. Velhartický hrad s mostem daly samostatné osadě Velhartice i znak: je jím věž s částí mostu, ve znaku je naznačen táhly i most padací - ve skutečnosti kamenný most míval padací můstky z obou stran. Král Vladislav Jagellonský povýšil Velhartice na město roku 1511 a současně jim dovolil používat erbu s motivem hradní věže a mostu.
![](/repository/images/obrazky/foto5/most.jpg)
Velhartický most byl určitou inovací ve středověkém pevnostním systému, protože vybíhal z půdorysu hradu a oblehatelům znesnadňoval jejich střelbu. Sám most sloužil jako dělostřelecká baterie, býval krytý; tento zesílený pevnostní systém Velhartic byl patrně také důvodem, proč za husitských válek byly právě zde uchovávány české korunovační klenoty.
Podle : Dušan Josef, Encyklopedie mostů v Čechách, na Moravě a ve Slezsku